Tema stabilităţii strategice, inclusiv în contextul desfăşurării de către SUA a sistemului de apărare antirachetă în România, ar urma să se afle pe agenda întâlnirii de luni de la Helsinki dintre preşedintele american Donald Trump şi preşedintele rus Vladimir Putin, potrivit lui Iuri Uşakov, consilier al liderului de la Kremlin.
scris de Tudor Curtifan
Foto: Sistemul american antibalistic Aegis Ashore, instalat în Baza de la Deveselu, România
Iuri Uşakov a făcut această declaraţie vineri, când a vorbit cu jurnaliştii ruşi despre agenda de discuţii dintre Trump şi Putin, care ar urma să fie dominată de situaţia din Siria, de cooperarea economică, de stabilitatea strategică şi de presupusul amestec al Rusiei în alegerile din SUA, potrivit agenţiei de presă TASS.
"Stabilitatea strategică ar putea fi un subiect central" al întâlnirii, a spus Uşakov.
"De ani de zile, Rusia sugerează iniţierea unui dialog asupra chestiunilor legate de retragerea SUA din Tratatul Rachetelor Antibalistice (ABM). Măsurile noastre de întărire a potenţialului de apărare naţională sunt o reacţie la sistemul global de apărare antirachetă al SUA care urmăreşte să devalorizeze forţele nucleare ale Rusiei. Partea rusă şi-a reiterat în mod repetat angajamentul faţă de Tratatul privind reducerea armamentului strategic şi şi-a implementat pe deplin obligaţiile asumate prin acesta", a spus el.
Uşakov a mai declarat că cei doi lideri ar putea ridica de asemenea subiectul Tratatului privind forţele nucleare cu rază medie de acţiune, "inclusiv în contextul desfăşurării de către SUA în România a unor platforme capabile să lanseze nu doar interceptoare, dar şi rachete Tomahawk inteligente".
Consilierul lui Putin a mai spus că nu este plănuită o declaraţie comună a reuniunii.
Fii primul care află cele mai importante știri din domeniu cu aplicația DefenseRomania. Downloadează aplicația DefenseRomania de pe telefonul tău Android (Magazin Play) sau iOS (App Store) și ești la un click distanță de noi în permanență
Fiți la curent cu ultimele noutăți. Urmăriți DefenseRomania și pe Google News
Forțele Armate Ucrainene au distrus un al treilea pod din regiunea Kursk, potrivit informaţiilor publicate de militarii ucrainenii și mai mulţi utilizatori de social media. Podurile atacate de Ucraina sunt singurele căi de aprovizionare și retragere, iar acum trupele ruse riscă să fie încercuite între râu și granița ucraineană, relatează The New York Times, citând analiști ucraineni.
Lituania a început construcția unei baze pentru trupele germane la 20 de kilometri de granița cu Belarus. Baza va găzdui până la 4 000 de soldați germani pregătiți de luptă. Aceasta este prima desfășurare externă permanentă de trupe germane de la al Doilea Război Mondial. Cu o zi înainte, Letonia și Estonia au anunțat, de asemenea, că își consolidează frontierele cu Rusia.
Planul Rusiei în războiul de agresiune împotriva Ucrainei a fost de a ajunge la Gurile Dunării și a ocupa Odesa, încercare nereușită de desant maritim în 24 februarie 2022, momentul invaziei pe scară largă a Ucrainei. Parte a planului ocupantul a reușit să cucerească Insula Șerpilor, de unde s-a retras însă neputând să susțină ocupația după ce a eșuat să rupă întreg litoralul Ucrainei.
DefenseRomania publică un editorial semnat de Yair Lapid, fostul premier al Israelului și liderul opoziției, despre situația la nivel internațional în ceea ce privește „iminentul atac” al Iranului și al grupărilor teroriste Hamas și Hezbollah ca urmare a eliminării de către IDF a principalului lider Hamas Ibrahim Hanyeh în Teheran și a lui Faud Shukr, alias Hajj Muhassin mâna dreaptă a liderului Hezbollah Hassan Nasrallah, eliminat în Beirut, Liban.
Cele mai recente evoluții ale operației Kursk încep să ne dea primele indicii solide atât despre scopul acțiunilor militare ucrainene pe teritoriului Rusiei cât și despre amploarea luptelor și desfășurărilor care vor urma.
Proiectul transformării rachetei sol-aer SM-6 într-o rachetă lansată aerian (AIM-174B) a fost implementată cu succes. Marina SUA recunoaște oficial că o folosește.
Spre granița cu Rusia se îndreaptă utilaje grele și camioane încărcate cu bușteni folosiți la consolidarea buncărelor și tranșeelor. În direcția opusă, camionete cu prizonieri ruși circulă cu bandă adezivă pe ochi. Iată cum scrie The Wall Street Journal într-un articol exclusiv despre ofensiva ucraineană din regiunea Kursk din Rusia.
Ucraina a declarat marți că nu va păstra teritoriul rusesc capturat în incursiunea sa transfrontalieră surpriză și s-a oferit să oprească raidurile dacă Moscova acceptă o "pace justă". Forțele Armate Ucrainene au pătruns marțea trecută în regiunea rusă Kursk, cucerind peste două duzini de așezări în cel mai mare atac al unei armate străine pe teritoriul Rusiei de la al Doilea Război Mondial.
În Orientul Mijlociu, există încă timp pentru diplomație și o posibilitate de a preveni un război regional la scară largă, afirmă purtătorul de cuvânt al Pentagonului, Pat Ryder, în timpul unui briefing. Potrivit lui Ryder, trupele americane sunt redistribuite în zona de responsabilitate a Comandamentului Central al SUA pentru o misiune de descurajare.
În timp ce tancurile și infanteria armatei ucrainene se revărsau peste granița rusă în regiunea Kursk pe 6 august, într-o turnură șocantă a războiului, soldații din Brigada 82 de Asalt Aeropurtată nu au întâmpinat inițial nicio rezistență, potrivit unui soldat din brigadă care a vorbit cu Financial Times.
Guvernul britanic nu a acordat Ucrainei permisiunea de a utiliza rachete britanice cu rază lungă de acțiune Storm Shadow în incursiunea Kievului în regiunea Kursk din Rusia, a raportat The Telegraph la 13 august, citând o sursă guvernamentală britanică nedivulgată. "Nu a existat nicio schimbare", ar fi declarat sursa pentru The Telegraph.
Boris Pistorius consideră că dezbaterea despre staționarea armelor americane este importantă pentru societatea germană. Într-un interviu acordat Frankfurter Allgemeine Zeitung (FAZ), șeful Bundeswehrului a precizat că dezbaterea este necesară „pentru ca noi, ca societate, să putem, după cântărirea tuturor argumentelor, să ajungem într-o poziție cu care să trăim cu toții”.
Într-un interviu acordat Frankfurter Allgemeine Zeitung (FAZ), șeful Bundeswehrului a precizat că dezbaterea este necesară „pentru ca noi, ca societate, să putem, după cântărirea tuturor argumentelor, să ajungem într-o poziție cu care să trăim cu toții”.
Forțele ucrainene sapă tranșee în regiunea Kursk, ceea ce poate indica faptul că vor rămâne acolo pentru mult timp, scrie Forbes despre operația militară din regiunea Kursk. Autorul articolului subliniază că fiecare zi în care Rusia nu contraatacă le oferă "ucrainenilor ocazia de a săpa și mai adânc".
Liderul rus Vladimir Putin încearcă să se arate competent în gestionarea situației din regiunea rusă Kursk și să transfere responsabilitatea pentru invazia forțelor armate ucrainene către alți oficiali guvernamentali și militari ruși.
Forțele ucrainene au avansat 70 km pătrați (43 mile pătrate) în regiunea Kursk din Rusia într-o singură zi, potrivit calculelor agenției ruse de presă Agenstvo, care a raportat duminică seara, 11 august, că zonă de luptă actuală este de 720 km pătrați (447 mile pătrate). De asemenea, Institutul pentru Studiul Războiului (ISW) a mai raportat că, pe baza imaginilor, informaţiilor și a înregistrărilor video opţiune din Rusia și Ucraina, între sâmbătă, 10 august, și duminică, 11 august, forțele ucrainene au avansat spre vest și nord-vest în regiunea Kursk.
Prin atacarea regiunii Kursk, Ucraina a schimbat cursul războiului, a preluat inițiativa și a evidențiat incapacitatea Kremlinului de a apăra teritoriul țării, consideră experții citați de presa internațională. CNN adaugă că Ucraina l-a făcut de rușine pe președintele rus Putin, iar invazia în sine este "umilitoare pentru statul rus".
Serviciul de presă al Ministerul Apărării din Republica Belarus a anunțat, pe 11.08.2024, că unități de tancuri au început să se deplaseze la granița cu Ucraina, pentru a consolida gruparea de trupe din regiune.
Mii de soldați ucraineni participă la o incursiune menită să destabilizeze Rusia arătându-i slăbiciunile, a declarat pentru AFP un înalt oficial ucrainean, în timp ce asaltul asupra regiunii ruse Kursk a intrat în cea de-a șasea zi. "Suntem în ofensivă. Scopul este de a slabi pozițiile inamicului, de a-i provoca pierderi maxime și de a destabiliza situația în Rusia, care nu este în măsură să își protejeze propria frontieră", a declarat oficialul sub rezerva anonimatului.
Kremlinul a optat probabil pentru declararea unui ''regim de operațiune antiteroristă'' (CTO) în loc de lege marțială pentru a minimaliza amploarea incursiunii în regiunea Kursk și pentru a evita să provoace panică sau reacții interne, potrivit Institutului pentru Studiul Războiului (ISW). Autoritățile ruse se arată, de asemenea, reticente în a lua măsuri mai radicale ca răspuns la această situație.
Într-un mesaj postat pe rețelele de socializare, expertul militar danez, Anders Nielsen, a vorbit despre modul în care Vladimir Putin folosește militarii în termen în războiul cu Ucraina.
Statele Unite lucrează la extinderea alianței militare al cărei rol este să protejeze Israelul de eventuale reacții din partea "Axei Rezistenței" – iar activitatea principală este în Cipru, se arată într-un raport publicat pe 9 august în ziarul libanez Al-Akhbar și preluat de site-ul israelian i24news.
Rusia se pregătește să apere centrala nucleară de la Kursk, în timp ce trupele ucrainene se apropie de aceasta, a relatat la 9 august agenția de presă independentă rusă IStories. Centrala nucleară Kursk este situată la aproape 80 de kilometri (49 de mile) de orașul Sudzha din regiunea Kursk.
După ce ideologia rusă a promovat “demilitarizarea” și “denazificarea” Ucrainei ca principale argumente ce susțin conceptual agresiunea armată prezentată drept “operație militară specială”, ne așteptăm să introducă și noțiunea de “pașaportizare” în jargonul creat în jurul acestei agresiuni, pentru a ascunde modul în care forțează cetățenii ucrainenii din teritoriile ocupate să primească pașaport rusesc.
Autoritățile ucrainene s-au adresat SUA pentru a obține permisiunea de a utiliza ATACMS pentru a ținti teritoriul rusesc după ce Forțele Armate ale Ucrainei (AFU) au efectuat o incursiune în regiunea Kursk din Rusia. Acest lucru ar putea permite Kievului să tina sub control teritoriul în care au pătruns, potrivit The Washington Post, care citează un consilier anonim al președintelui Volodimir Zelenski.
SUA au oferit un ajutor solid Ucrainei, în special prin adoptarea în aprilie a pachetului de ajutor militar în valoare de 61 de miliarde de dolari. Cu toate acestea, fostul director al CIA, David Petraeus, și alții ați analisti militari au subliniat faptul că Washingtonul a fost în mod constant lent în luarea deciziilor sale de a ajuta Ucraina. Administrația Biden a fost acuzată că îi obligă pe ucraineni să lupte cu o mână legată la spate, că nu dorește ca ucrainenii să câștige, ci să "nu piardă" - adică să supraviețuiască. De asemenea, administrația Biden nu a dorit să vadă Rusia pierzând categoric.
Luptele continuă de trei zile în regiunea Kursk din Federația Rusă, unde a fost declarată stare de urgență la 7 august. Potrivit Institutului american pentru studiul războiului (ISW), trupele ucrainene au avansat deja 10 kilometri pe teritoriul rus. Imaginile arată că Forțele Armate Ucrainene au capturat mai mult de 40 de prizonieri de război ruși la punctul de control Sudzha, iar clădirile din zonă sunt grav avariate.
Rusia și China ar putea trece la acorduri comerciale de barter pentru prima dată în aproape 30 de ani pentru a reduce utilizarea sistemelor bancare controlate de Statele Unite în temeiul sancțiunilor impuse Rusiei pentru agresiunea din Ucraina, după cum a informat Reuters citând surse din domeniul comerțului.
Un transcript al întâlnirii din 6 septembrie de la Baza Aeriană Ramstein din Germania dezvăluie că Statele Unite, împreună cu unele companii europene, lucrează activ la dezvoltarea unui succesor pentru sistemul sovietic de apărare aeriană S-300.
DefenseRomania a fost în Polonia unde a avut mai multe întrevederi cu înalți oficiali polonezi, dar și cu experți din domeniul militar, în cadrul cărora s-a abordat situația de securitate din regiune, relațiile bilaterale româno-poloneze, precum și programul extrem de ambițios de înzestrare al Armatei Poloniei.
Șeful Statului Major al Forțelor Aeriene, generalul David Allvin, a sugerat renunțarea la programele de luptă costisitoare și de lungă durată, cum ar fi avionul de luptă NGAD (Next Generation Air Dominance), în favoarea unor aeronave modulare mai adaptabile, mai mici și mai ieftine.
Amiral Kuznețov e singurul portavion al Rusiei, dar nu mai e operabil de peste șase ani. Nava a intrat în proces de reparații încă din 2018, înfruntându-se cu diverse probleme, inclusiv accidente, incendii, deturnare de fonduri. Numeroase eșecuri care au dus la întârzierea reintroducerii în serviciu a navei. Dar Amiral Kuznețov nu e primul eșec în materie de portavioane al Rusiei.
Armata a 2-a Combinată a Rusiei, formată din zeci de regimente și brigăzi, depășește numeric forțele de apărare ucrainene din jurul Pokrovskului, într-un raport de forțe de aproximativ patru la unu în favoarea ocupantului care forțează în continuare avansul pe direcția Pokrovsk, Donețk. În ciuda ofensivei ucrainene din Kursk, obiectivul de a lua presiunea de pe frontul din Est nu a fost atins.
Postul de televiziune american CNN a informat, pe 06.09.2024, citând declarațiile unor oficiali care au ținut să-și păstreze anonimatul, că SUA au detectat o activitate militară rusească crescută în jurul cablurilor submarine cheie și consideră că Rusia ar putea acum să efectueze potențiale operațiuni de sabotaj, menite să dezactiveze o piesă critică a infrastructurii de comunicații a lumii.
Kosovo a închis în timpul nopţii două dintre cele patru posturi de frontieră cu Serbia după manifestaţii de partea sârbă care au blocat circulaţia, a anunţat sâmbătă un ministru kosovar, informează Agerpres, AFP şi DPA.
Forţele aeriene ucrainene au anunţat sâmbătă că Rusia a lansat în total 67 de drone cu rază de acţiune lungă într-un atac nocturn masiv asupra Ucrainei, dintre care 58 au putut fi doborâte, informează Agerpres și Reuters.
Preşedintele Partidului Social Democrat (PSD), premierul Marcel Ciolacu, a declarat sâmbătă, la Cornu, că "e un pic cam mult" să fie comparat cu fostul premier britanic Winston Churchill.
Preşedintele ucrainean Volodimir Zelenski a avut sâmbătă o întrevedere cu şefa guvernului italian Giorgia Meloni, la Cernobbio, în nordul Italiei, a anunţat preşedinţia Consiliului italian, informează Agerpres, care citează AFP.
Administrația președintelui american Joe Biden este angajată în discuții urgente cu Congresul pentru a-i permite să utilizeze până la 6 miliarde de dolari în ajutor militar pentru Ucraina și după termenul limită de 30 septembrie, când se încheie anul fical în SUA.
Forțele armate egiptene au anunțat la Salonul Aeronautic Internațional din Egipt vor primi două avioane tactice C-130J-30 Super Hercules. Aeronavele au fost achiziționate prin mecanismul FMS cu U.S. Air Force.
Lituania instalează obstacole permanente anti-mobilitate, cunoscute și sub numele de dinți de dragon și arici, în unele zone de la granița cu enclava Kaliningrad a Rusiei, care sunt concepute pentru a apăra împotriva tancurilor sau unităților motorizate.
China își intensificî prezența pe piețele internaționale de apărare prin promovarea activă a produselor sale militare, inclusiv a sistemului avansat de arme cu laser OW5-A50, în Orientul Mijlociu.
Dubla lovitură primită de Ucraina în accidentul F-16 este, treptat, compensată de aliați. Țările de Jos au anunțat că transferă Ucrainei echipamente de întreținere și rachete aer-aer pentru avioanele multifuncționale F-16, în timp ce primul grup de piloți ucraineni a ajuns în Canada pentru antrenament.
Rusia a pierdut 6.000 de soldați la Kursk, iar incursiunea „a îmbunătățit semnificativ moralul nu numai al armatei, ci și al întregii populații ucrainene”, susțin oficialii de la Kiev.
Președintele Volodimir Zelenski a sosit la baza aeriană Ramstein din Germania la 6 septembrie pentru a lua parte la reuniunea Grupului de contact pentru apărare al Ucrainei (UDCG), în contextul în care Kievul solicită apărare aeriană și arme cu rază lungă de acțiune pentru a se apăra de agresiunea rusă.
DefenseRomania a discutat cu reprezentanți ai Polska Grupa Zbrojeniowa (PGZ), în cadrul expoziției de armament MSPO care are loc la Kielce, în Polonia. Iar un produs interesant care ne-a fost prezentat a fost mașina de luptă Borsuk.
Armata poloneză a anunțat joi, 5 septembrie, că este „foarte probabil” ca nicio dronă să nu fi încălcat spațiul aerian al Poloniei săptămâna trecută, revizuind o declarație anterioară privind o posibilă intruziune. La 26 august, Polonia a raportat că un obiect zburător, probabil o dronă Shahed de fabricație iraniană, utilizata de rusi, a intrat în spațiul său aerian în urma atacurilor rusești asupra Ucrainei. Generalul Maciej Klisz a confirmat incidentul pe baza datelor de la trei stații radar.
Imagini recente publicate de unități ale armatei ruse de pe linia frontului din apropierea orașului ucrainean Avdiivka din regiunea Donbas, aflată sub ocupaţie rusă, au prezentat recuperarea de pe front unui tanc Leopard 2A6 defect, furnizat de Germania și utilizat de armata ucraineană, alături de un tanc M1A1 Abrams, furnizat de America și mai grav avariat.
Materialele video cu drone care se confruntă între ele erau destul de rare în urmă cu câteva luni, dar acum sunt postate cu regularitate, semnalând apariția unei noi linii de front ca parte a conflictului ruso-ucrainean. Drone FPV cu explozibil doboară drone de supraveghere rusești cu aripi fixe, lipsind Rusia de o capacitate esențială de monitorizare a câmpului de luptă și de direcționare a atacurilor.
O unitate notorie a agenției ruse de informații militare (GRU) efectuează atacuri cibernetice împotriva infrastructurii critice din țările NATO și UE, precum și din Ucraina, au avertizat agențiile de informații occidentale la 5 septembrie. Unitatea GRU 29155 este considerată responsabilă pentru o serie de atacuri fizice în țările occidentale, inclusiv otrăvirea fostului agent dublu Serghei Skripal în Regatul Unit în 2018 și exploziile de la depozitele de muniții din Cehia în 2014.
Casa Albă ia în considerare posibilitatea de a furniza Ucrainei rachete de croazieră cu rază lungă de acțiune JASSM, au relatat recent mai multe publicaţii mass-media occidentale. Această decizie ar putea indica o posibilă schimbare în politica SUA cu privire la atacurile pe care ucrainenii le pot efectua în adâncimea teritoriului Rusiei. Acest lucru a fost sugerat de doi foști înalți oficiali militari americani în comentarii pentru redacţia de limba ucraineană a radioului Voice of America.
Prezent în Extremul Orient rus, unde participă la Forumul Economic Estic, președintele rus, Vladimir Putin, a declarat, pe 05.09.2024, că Rusia va susține candidatura Kamalei Harris la alegerile prezidențiale din SUA.
O unitate a Forțelor ucrainene pentru Operații Speciale (FOS) a distrus un nou pod plutitor de pontoane pe care trupele ruse l-au construit recent în regiunea Kursk. Operatorii Regimentului 8 al Forțelor pentru Operații Speciale au descoperit și distrus șapte unități de echipament inamic: cinci poduri de pontoane PPS-84 pe șasiu de camion KrAZ-255 și alte două camioane.
Comisia de Investigații din Rusia a anunțat arestarea lui Andrey Chekmazov, un fost oficial al Ministerului Apărării implicat în cercetare și dezvoltare, a adjunctului său Dmitri Fomin și a lui Aleksandr Sukharev, șeful firmei Oborontest. Chekmazov și Fomin ar fi primit mită de la Sukharev.
Premierul Marcel Ciolacu a fost primit, joi, de omologul israelian, Benjamin Netanyahu, prilej cu care a reafirmat că România susţine dreptul Israelului la autoapărare.
În ședința de joi, 5 septembrie, Rada Supremă a Ucrainei l-a numit pe Andrei Sibiga (Andriy Sybiha) în funcția de ministru de externe. Decizia a fost luată cu 258 de voturi, cu 28 de abțineri. Nimeni nu a vorbit împotriva.
Preşedintele Klaus Iohannis a promulgat, joi, legea privind donarea unui sistem de rachete sol-aer Patriot către terţi. Legea privind completarea art. 1 din Legea nr. 222/2017 pentru realizarea "Capabilităţii de apărare aeriană cu baza la sol", aferentă programului de înzestrare esenţial "Sistem de rachete sol-aer cu bătaie mare (HSAM)", a fost adoptată decizional de Camera Deputaţilor în 3 septembrie.
La expoziția de apărare MSPO 2024, conglomeratul polonez de apărare Polska Grupa Zbrojeniowa (PGZ) a prezentat ARES (Anti-tank Remote Explosive System), un sistem robotizat avansat conceput pentru operațiuni antitanc. Dezvoltat de Belma, o filială a PGZ, robotul ARES este echipat cu o mină antitanc ghidată, oferind o soluție inovatoare pentru neutralizarea vehiculelor blindate inamice în diverse scenarii de luptă.